Despre webinarii
Doar abonații premium au acces regulat la webinariile premium, realizate împreună cu specialiști de top, pe o multitudine de domenii - de la legislația muncii și fiscalitate până la cea de mediu sau GDPR.
Informațiile oferite de specialiști au o utilitate imediată și vin să rezolve probleme reale cu care orice companie se confruntă.
Daca este vorba despre angajamentul de plata luat de salariat pentru acoperirea unei lipse in gestiune sau alta paguba pricinuita societatii , atunci orice retinere este nula de drept , pentru ca orice retinere din salariu trebuie facuta numai daca exista o hotarare judecatoreasca in acest sens .
Noul Cod al Muncii nu interzice exprimarea acordului de voinţă cu privire la acoperirea prejudiciului cauzat de salariat, iar Legea nr. 53/2003 prevede numai situaţia în care se pot face reţineri din salariu, astfel încât achitarea de bună-voie a unei sume constituie atât o recunoaştere a datoriei, cât şi o plată perfect valabilă.
Angajamentul asumat de către salariat în vederea acoperirii prejudiciului unităţii constituie o dovadă că este de acord să achite această sumă.
Angajamentul de plata este o obligatie, pe care si-o asuma in scris o persoana incadrata, de a acoperi pagubele materiale cauzate unitatii in legatura cu munca , ori de a restitui sumele incasate nejustificat de la aceasta sau contravaloarea bunurilor primite fara drept, ce nu mai pot fi restituite in natura, ori a serviciilor necuvenite.
De asemenea, angajatorul este obligat să îl despăgubească pe salariat în situaţia în care acesta a suferit un prejudiciu material din culpa angajatorului în timpul îndeplinirii obligaţiilor de serviciu sau în legătură cu serviciul, angajatorul care a plătit despăgubirea având posibilitatea de a-şi recupera suma aferentă de la salariatul vinovat de producerea pagubei.
Art. 164, alin. 1 din Codul muncii prevede că nici o retinere din salariu nu poate fi operata , dar art. 164 alin. 2 din Codul muncii prevede ca retinerile cu titlu de daune cauzate angajatorului nu pot fi efectuate decat daca datoria salariatului este scadenta, lichida si exigibila si a fost constatata ca atare printr-o hotarare judecatoreasca definitiva si irevocabila.
Potrivit art. 270 alin. 1 din Codul muncii, salariatii raspund patrimonial, in temeiul normelor si principiilor raspunderii contractuale pentru pagubele materiale produse angajatorului din vina si in legatura cu munca lor.
Sunt situatii în care salariatul isi recunoaste vina si este de acord cu plata daunelor ce-i sunt imputate, fiind suficient angajamentul de plata al salariatului pentru a efectua retineri din salariu, fara a mai fi necesara interventia instantei.
Prevederile art. 164 alin. (2) din Codul muncii se refera exclusiv la raspunderea civila delictuala, nu la raspunderea civila contractuala , prevederile sale neeexcluzand intelegerea dintre parti .
Daca salariatul care a semnat angajamentul de plata nu mai vrea sa plateasca , angajatorul va trebui sa promoveze o actiune in realizare pentru repararea prejudiciului si sa obtina o hotarare judecatoreasca definitiva si irevocabila pentru asi recupera prejudiciul .
Uitai sa scriu ca in practica situatia se prezinte cam in felul urmator : in prima faza salariatul recunoaste de frica sa nu ajunga la puscarie , si dupa aia isi gaseste de munca in alta parte , nu mai plateste si isi da angajatorul in judecata ca sa recupereze plata deja efectuata , iar peste 50 % castiga pentru ca angajatorul nu era acoperit de documente , fostul angajat aduce martori care declara ca nu erau inregistrate toate bunurile in contabilitate , angajatorul avea si el cheie , a fost fortat sa recunoasca , sechestrat , batut , etc .
Nu vreau sa se considere ca iar scriu in plus , dar cred ca informatiile oferite persoanelor care intreaba trebuie sa fie complete .