Astfel, sunt de părere, domnule @albertokurtyan că, din exces de interpretare, calificați eronat puterea/atributul de lege a unei hotărâri judecătorești, aducând în mod greșit argumente din jurisprudența CEDO.
atata vreme cat Romania a aderat la Conventia EDO si a acceptat corpul jurisprudential prin LEGE, atunci s-a intamplat urmatorul lucru.
CEDO si jurisprudenta au devenit legi interne.
Romania, ca stat membru UE a aderat la Tratatul de la Lisabona care este Constitutia Europei.
Automat, fiecare judecator roman, de la cea mai umila judecatorie, devine "judecator constitutional".
1. Expunerile CEDO arătate se referă la lege. Este binecunoscută poziția Curții Europene atunci când analizează legea internă, inclusiv prin mecanismele specifice: existența prevederii legale, completată de cântărirea factorilor de accesibilitate și previzibilitate - vezi Cauza (Mare Cameră) Rotaru contra României, Hotărârea din 4 mai 2000, Cererea nr 28341/95, para 48.
2. Constatările CEDO referitoare la jurisprudență sunt diferite, însă.
Referitor la hotărârile judecătorești, Curtea Europeană nu aplică mecanismul arătat anterior, ci, în temeiul Art. 6.1 al Convenției, poate constata încălcarea acestui drept în cazul incertitudinii jurisprudențiale, care va exista nu în cazul simplelor ,,divergențe de jurisprudență,, pe care Instanța din Strasbourg le consideră ,,o consecinta inerenta a oricarui sistem judiciar care se bazeaza pe un ansamblu de instante de fond,, - ci doar în situația unor ,,divergente profunde si persistente in timp.,, Acestea sunt considerentele Cauzei Beian v. România, Hotărârea din 6 decembrie 2007, Cererea nr. 30658/05, para. 37 și urm.
3. Deși constatările Curții Europene au putere de lege, jurisprudența CEDO întărind pilonul - cadru numit Convenție, iar modul de lucru al Curții Europene fiind similar dreptului anglo-saxon, în care judecătorul se află la granița dintre puterea legislativă cu cea judecătorească,
In esenta discutam de acelasi lucru.
divergenta jurisprudentiala are un echivalent in legislativ si anume, contradictiile legislative.
exista aceleasi "divergente
Atata vreme cat CEDO reprezinta un "corpus iurisprudentiae" cu aplicare obligatorie, diferentierea de lege este pur terminologica, gramaticala.
Dupa aderarea la CEDO, in Romania s-a intrat in era tranzitiei la sistemul juridic anglo-american (nu anglo-saxon, exprimarea e vetusta, sistemul american fiind principala sursa de progres in drept in ultimii 200 de ani). Chiar CEDO copiaza la greu succesul jurisprudential american.
La punctele 1,2 si 3 te referi in esenta la acelasi lucruri. diferentierile sunt pur terminologice, cosmetice, irelevante cu privire la efecte.
In esenta, toti cetatenii sunt obligati sa respecte normele juridice emise de Parlament sau de judecatori.
Sunt de acord sa le respectam dar nu orbeste.
Observ cu putina tristete ca in Romania "literatura" juridica este foarte saraca iar manualele complet insuficiente pentru juristul complet.
Multe carti sunt doar compilatii ale unor carti mai vechi (cu sau fara trimiteri legal citate).
Observ cu tristete ca dezbateri privind publicitatea, transparenta justitiei, transate cu 30, 40 de ani in urma in alte state inca sunt la nivel incipient la noi.
Sedinta de judecata "publica" fara acces efectiv la dosar este un simplu circ ieftin.
Sala de judecata devine, in esenta o sala de asteptare.
Exista multe baze de date in Romania care ar trebui sa devina publice, cu adevarat.
Cauza multor rele in tara noastra este secretomania in justitie, desi teoretic, legea e minunata. Si Constitutia lui Ceausescu era foarte progresista, un exemplu pentru mapamond dar aplicarea ei, nu mai vorbesc.
Iarasi, vad ca exista juristi/avocati care spun ca justitia trebuie sa ramana secreta dar nu aduc argumente pentru aceasta conceptie.
De ce ar fi mai bine asa?
Alberto Kurtyan