Contractul de muncă pe durată determinată constituie o excepție de la regula generală a angajării pe durată nedeterminată. Codul muncii stabilește condițiile pentru încheierea acestor contracte, inclusiv durata și numărul de prelungiri, și garantează că angajații cu contracte pe durată determinată beneficiază de drepturi cel puțin egale cu cele ale colegilor lor angajați pe durată nedeterminată. Salariații trebuie să fie informați despre particularitățile contractului, drepturile și obligațiile specifice, precum și durata perioadei de probă, care este proporțională cu perioada contractului. În cazul suspendării contractului, acesta încetează la termenul stabilit. Citește articolul
Contractul pe perioadă determinată încetează de drept la împlinirea termenului, însă poate fi și prelungit prin acordul părților, în limitele prevăzute de Codul muncii. Când există perspectiva pentru prelungire, angajata gravidă își pune problema dacă să anunțe sau nu starea de graviditate la locul de muncă. Citește articolul
Contractul individual de muncă poate fi încheiat și pe durată determinată, în condițiile strict prevăzute de lege. Lucrătorii cu contracte pe perioadă determinată au aceleași drepturi și obligații ca cei cu contracte pe perioadă nedeterminată, iar raportul de muncă încetează automat la finalul perioadei stabilite. Este esențial ca angajatorii să respecte scopurile prevăzute de lege pentru care încheie contracte pe perioadă determinată. Durata perioadei de probă pentru astfel de contracte este mult mai mică decât pentru cele pe perioadă nedeterminată, fiind reglementată în funcție de durata contractului. De asemenea, există limite clare privind durata maximă a unui contract pe perioadă determinată și numărul de contracte succesive pe care le pot încheia aceleași părți, iar o chestiune frecvent neînțeleasă e prevalența încetării de drept a contractului, la termen, în fața cauzei de suspendare a acestuia. Citește articolul
În conformitate cu prevederile Codului muncii, salariații cu contract individual de muncă pe durată determinată nu pot fi discriminați față de salariații permanenți, cu excepția situațiilor în care există motive obiective pentru tratament diferit. În cazul unei concedieri, legea nu distinge între cele două tipuri de contracte atunci când discutăm despre preaviz și arătarea motivelor de concediere. Citește articolul
Situația întâlnită în prezent, în care asistenții universitari ce au un contract individual de muncă (CIM) pe o perioadă determinată trec automat la CIM pe perioadă nedeterminată, fără concurs, se va schimba de joi, odată cu intrarea în vigoare a unei legi apărute azi în Monitorul Oficial. Astfel, asistenții universitari care vor dori să fie angajați permanenți ai unei universități vor trebui să susțină un concurs. Citește articolul
Dacă un contract individual de muncă (CIM) „expiră” în timpul suspendării și încetează automat, NU putem vorbi de o discriminare față de situația în care CIM este pe perioadă nedeterminată și permite revenirea la muncă după suspendare. Așa reiese dintr-o decizie publicată luni în Monitorul Oficial de Curtea Constituțională a României (CCR). Citește articolul
Un angajat spune că în compania unde lucrează, angajatorul colaborează doar cu contracte pe perioadă determinată, de câte o lună și-și pune întrebarea: putem să o ținem așa la nesfârșit, doar cu contracte pe perioadă determinată? Desigur, numărul din titlu este aleatoriu ales, dar 30 de contracte de câte o lună înseamnă doi ani și jumătate de muncă, în total. Legea îl împiedică însă pe angajator să colaboreze cu același angajat, pe perioadă determinată, ani la rândul sau încheind contract după contract, după contract. Citește articolul
În funcție de durata contractului de muncă - nedeterminată (regula) sau determinată (excepția) - , în cuprinsul contractului individual de muncă (CIM) sunt trecute, dacă e cazul, zilele lucrătoare sau calendaristice ce reprezintă perioada de probă, potrivit unor indicații oferite de Inspecția Muncii. Citește articolul
Cei interesați să ocupe un post vacant în cadrul personalului contractual din sectorul bugetar vor trebui să îndeplinească noi condiții, potrivit unui HG oficializat marți, care stabilește un regulament-cadru după care vor face de-acum noi recrutări la stat. Printre prevederi se regăsește și amendamentul că membrii comisiei de concurs care nu vor semnala faptul că se află într-un conflict de interese, în legătură cu unii candidați, vor putea fi trași la răspundere. Citește articolul
Transformarea contractelor cu normă parțială în contracte cu normă întreagă e o măsură la care cel puțin o mică parte dintre angajatori au recurs în ultimele săptămâni în contextul suprataxării celor cu normă parțială sub nivelul salariului minim pe economie. De reținut e că, în toată această „transformare”, nu ar trebui să se piardă anumite caractere ale contractului anterior, convenite cu angajatul și pe care acesta nu le-ar vrea modificate. Citește articolul