Nu ar avea sens să vorbim de o faptă de corupție dacă beneficiarul foloaselor rezultate de pe urma acelei fapte nu este însuși cel care a comis fapta, potrivit unei propuneri legislative ce a fost înregistrată recent la Senat. Inițiatorii propunerii consideră că în realitate nu există ideea că cineva face o faptă de corupție în interesul exclusiv al altcuiva. În plus, se propune ca foloasele pentru care se pedepsește penal suspectul de corupție să fie numai cele de ordin material. Citește articolul
Cei care au suferit o condamnare pentru fapte de corupție ar putea să fie fondatori ai unei societăți, dacă proiectul de act normativ ce stipulează acest lucru va fi adoptat. Proiectul se află în prezent în dezbaterea Senatului. Citește articolul
Judecătorul nu ar mai avea o marjă largă de apreciere cu privire la măsurile de arestare preventivă pe care le dispune, întrucât, potrivit unei propuneri legislative a unei comisii speciale din Parlament, lista cu infracțiuni în cazul cărora infractorul poate fi arestat ar fi micșorată semnificativ. Spre exemplu, ar putea exista riscul lăsării în libertate pe parcursul procesului a unor persoane bănuite de tâlhării, de evaziune fiscală, corupție, acte sexuale cu minori, spălare de bani ori chiar furturi din locuințe. Citește articolul
Un stat care nu recunoaște și nu oferă deloc protecție juridică cuplurilor de același sex, fiind vorba de relații oficializate în state care dau dreptul la căsătoria homosexuală, nu face altceva decât să încalce dreptul la viață privată și de familie a celor aflați în astfel de relații. Vorbim de o decizie recentă a Curții Europene a Drepturilor Omului (CEDO), care a subliniat încă o dată că, deși statele nu sunt obligate să legifereze căsătoria homosexuală, ele nu pot ignora realitatea unor astfel de cupluri și drepturile lor. Citește articolul
Nici legile penale nu vor scăpa de modificări în viitorul apropiat, iar schimbările discutate în această perioadă de o comisie parlamentară specială au fost serios criticate azi de Direcția Națională Anticorupție (DNA). Potrivit comunicatului instituției, sunt mijloace de probă utile în procesele penale actuale ce nu vor mai putea fi folosite, iar chestiuni precum declarațiile martorilor vor fi grav afectate. Apoi, cei cercetați pentru corupție ori evaziune nu vor mai putea fi arestați nicicum, iar inculpații vor putea să fugă din țară și să fie condamnați doar când se întorc (dacă se întorc), pentru că ideea de condamnare în lipsă va deveni imposibilă. Citește articolul
Inițial cercetat penal de autorități, dar fără vreo condamnare ulterioară, un cetățean român a fost internat într-un spital de psihiatrie, dovedindu-se că acesta suferă de o tulburare psihică ce-l fac periculos pentru societate. Între timp, adică în cei peste zece ani care s-au scurs de atunci, acesta nu a fost eliberat, prelungirea măsurii de internare medicală făcându-se fără temeiuri justificate și în afara legii, potrivit concluziei judecătorilor Curții Europene a Drepturilor Omului (CEDO). Decizia pronunțată azi de Curte indică statului român să verifice situația altor persoane internate în aceleași condiții și să vină cu reglementări care să le asigure acestora drepturile adecvate. Citește articolul
În cazul infracțiunilor de corupție e obligatoriu să fie luate măsuri asigurătorii de către organele penale, potrivit legislației penale. În definitiv, mai ales dacă vorbim de prejudicii cu multe zerouri, banii trebuie recuperați de undeva. Prin urmare, se sechestrează bunuri și/sau se popresc sume de bani datorate suspectului/inculpatului. Recent am aflat că procurorii de la Direcția Națională Anticorupție (DNA) au pus sechestru pe toată averea șefului Camerei Deputaților, implicat acum într-un dosar de corupție. Iată ce înseamnă acest lucru din perspectiva legii penale. Citește articolul
Comisionul de acordare a unui credit, prezent în mai toate contractele de creditare ale băncilor din România și care, alături de multe alte clauze, obligă clienții băncilor la plata unor sume ce cresc costurile totale ale creditelor, a fost declarat de curând nelegal de către Tribunalul București. Citește articolul
Hărțuirea sexuală este una dintre acele infracțiuni prevăzute de Codul penal pentru care e necesar ca victima să facă o plângere prealabilă pentru a se ajunge la anchetarea și, eventual, pedepsirea celui vinovat. Termenul în care poate fi făcută o astfel de plângere - trei luni - ar trebui să fie însă un motiv în plus pentru victimele hărțuirii să se grăbească să reclame faptele. Dacă se face o plângere peste termen, răspunderea penală a celui vinovat rămâne un vis. Citește articolul
Atunci când vine vorba de audierile în cadrul proceselor penale, concubinii ar trebui să aibă același statut ca soții, a decis Curtea Constituțională a României (CCR), potrivit unui document publicat astăzi în Monitorul Oficial și care deja produce efecte. Practic, judecătorii au apreciat că și concubinii sau foștii concubini ai unui suspect sau inculpat ar trebui să aibă dreptul să refuze audierea ca martori. Citește articolul