Clar, inteligibil și fără echivoc. Acestea sunt cerințele esențiale pe care limbajul unui contract încheiat între un consumator și un profesionist trebuie să le îndeplinească. Adică orice consumator care încheie un asemenea contract trebuie să înțeleagă (și să i se explice) care sunt efectele obligațiilor pe care le-ar avea în baza acelui acord. Clauzele contractuale care nu îndeplinesc această condiție vor fi, cel mai probabil, considerate abuzive și, astfel, nu vor produce efecte. În condițiile în care Comisia Europeană a emis o comunicare privitoare la ultimele evoluții în acest domeniu, este important de văzut care sunt elementele „limbajului clar și inteligibil” pe care trebuie să îl aibă un contract încheiat de un consumator cu un profesionist. Citește articolul
Atunci când o persoană e parte într-un contract pe care îl consideră foarte dezavantajos, ea ar putea să scape de efectele lui (sau ale unor prevederi), dacă acel contract conține clauze abuzive. Pentru a determina caracterul abuziv al unei clauze, însă, e nevoie să existe un dezechilibru semnificativ între drepturile și obligațiile consumatorului, pe de o parte, și cele ale profesionistului, pe de alta. Pentru a înțelege mai bine ce înseamnă acest dezechilibru, orice explicație trebuie să pornească de la faptul că nu doar un dezavantaj economic poate să fie implicat, ci orice care, în funcție de situația concretă, îl defavorizează semnificativ pe consumator. Citește articolul
Românii care au încheiat contracte în care au fost constatate clauze abuzive au o serie de remedii la dispoziție prin care să obțină ștergerea efectelor negative ale acelor clauze. Primul și cel mai important este faptul că ele nu vor mai produce efecte (contractul, dacă este posibil, se va desfășura în continuare, fără acele clauze). Pe lângă aceste efect, mai există o serie de consecințe de care persoanele care au fost afectate acele prevederi contractuale pot beneficia: de exemplu, restituirea plăților făcute în baza lor. Aceste aspecte - printre altele - au fost abordate recent într-o comunicare a Comisiei Europene referitoare la interpretarea și aplicarea legislației privind clauzele abuzive. Citește articolul
Pentru faptele de viol și cele de omor calificat, Guvernul discută astăzi modificarea pedepselor astfel încât făptașii să fie mai dur sancționați. Asta, în contextul unui proiect de ordonanță de urgență pus săptămâna trecută în dezbatere care prevede majorări de pedeapsă în cazul lipsirii de libertate. Citește articolul
Atât legislația europeană, cât și cea românească prevăd ce este o clauză abuzivă (o prevedere nenegociată, în cadrul unui contract încheiat între un profesionist și un consumator, care creează un dezechilibru pentru consumator, contrar bunei-credințe). Definiția, însă, este foarte vagă. De aceea, este important de văzut o serie de exemple concrete și actuale, referitoare la caracterul abuziv al unor clauze. Astfel de exemple au fost prezentate într-o comunicare recentă a Comisiei Europene referitoare la interpretarea și aplicarea legislației privind clauzele abuzive. Citește articolul
Liberarea condiționată pentru anumite pedepse penale va putea fi obținută mult mai greu, ca urmare a unor modificări propuse recent de Ministerul Justiției, în urma cazului Caracal. De exemplu, dacă un condamnat va avea de executat închisoare pe viață, el va putea ieși condiționat doar după 25 de ani, nu 20, cum e cazul acum. De asemenea, pedepsele de peste zece ani vor trebui executate în proporție de trei pătrimi în toate cazurile, fără să mai fie posibilă ieșirea după 20 de ani (deși cele trei pătrimi nu au fost executate), cum e acum - ca o excepție de la acea regulă. Citește articolul
Lipsirea de libertate a persoanelor ar putea fi pedepsită mult mai aspru, în cele mai grave cazuri (când are loc moartea victimei) pedeapsa penală putând ajunge și până la 18 ani. Astfel de modificări fac parte dintr-un proiect de ordonanță de urgență apărut joi în dezbatere, schimbările preconizate fiind o reacție la evenimentele recente din sfera publică, precum cazul din Caracal. Citește articolul
Mandatele de percheziție domiciliară vor putea fi obținute mai ușor - nu într-un termen de cel mult 24 de ore, cât este în prezent, ci imediat după cererea lor. În plus, va fi clarificat faptul că percheziția, în sine, poate fi făcută și între orele 20:00 și 06:00, în special atunci când e în pericol viața unei persoane. Acestea sunt o serie de modificări propuse printr-o ordonanță de urgență ce vizează schimbarea Codurilor penale, ca o reacție la evenimentele din cazul Caracal. Citește articolul
Regulile pentru organizarea perchizițiilor domiciliare ar putea fi clarificate și nuanțate, potrivit unui proiect de ordonanță de urgență cu modificări la codurile penale, lansat aseară în dezbatere publică de Ministerul Justiției. De asemenea, proiectul propune să se majoreze pedepsele pentru răpiri, iar liberarea condiționată a condamnaților penali să se facă mult mai strict. Aceste modificări sunt justificate de Executiv prin referire la faptele penale care au fost mediatizate puternic în ultima vreme (deși nu este menționat expres, este vorba, în mod evident, de cazul Caracal). Citește articolul
Poligraful, pe care cei mai mulți îl cunosc sub denumirea de detector de minciuni, este un aparat care, prin măsurătorile pe care le face în timpul unui interogatoriu, permite, într-o exprimare mult simplificată, să se vadă dacă cineva spune sau nu adevărul (tensiunea arterială a respondentului și pulsul sunt doi parametri analizați prin poligraf, dar nu singurii). În realitate, poligraful este un instrument care nu reflectă întotdeauna situația obiectivă. Tocmai de aceea, poligraful nu este un instrument probatoriu în sens procedural penal și rezultatul său nu poate determina, prin el însuși, o condamnare sau o achitare. Citește articolul